4.2.1. Інтродуковані хвойні
Вічнозелені й листопадні хвойні деревні рослини широко використовуються в озелененні. Хвойні та їхні культивари висаджують у середній смузі навесні (квітень — початок травня) і восени (середина серпня — початок вересня). Інший час садіння завжди ризикований, особливо коли матеріал привізний.
Хвойні завжди пересаджують тільки з грудкою землі. Відкриті корені хвойних подібні до рани, пересихання їх неприпустиме ні на хвилину. Обережно звільнивши ком від упаковки, рослину поміщають у яму на 20 см ширше і глибше від кореневої грудки. Дно ями розпушують. Після садіння обов'язково поливають і засипають пухкою земляною сумішшю, що містить торф, листяний перегній і дернову землю. Під час садіння землю навколо грудки ущільнюють, щоб не було повітряних прошарків у ґрунті. Ґрунт над грудкою мульчують перетертою деревною корою, аби захистити верхній шар від пересихання та ущільнення. Пересаджені рослини рясно поливають протягом першого місяця після садіння. У холодну зиму пересаджені рослини варто вкривати лапником і обв'язувати шпагатом від вітро — та сніголамів, можна зробити щитовий каркас накрити чи рослини мішковиною і обв'язати. Укриття варто знімати рано навесні у похмуру погоду, щоб не спричинити сонячний опік хвої. Підживлюють хвойні навесні до початку росту та влітку до середини червня.
Деякі види хвойних інтродуцентів, що вирощуються у лісорозсаднику:
Ялівець звичайний (Juniperus communis) — рослина світлолюбна і красиву повноцінну крону формує тільки за достатнього освітлення. Декоративні форми часто страждають від сонячних опіків та сухих холодних вітрів. Витримує широкий температурний діапазон від -60°С до +40°С, що дає змогу вирощувати його в різних кліматичних умовах. До ґрунтів невибагливий, але краще почувається на піщаних ґрунтах помірної вологості. Легко розмножується насінням та вегетативно. Декоративні форми — лише вегетативно.
Дещо протилежний попередньому ялівець козацький (Juniperus sabina) — низькорослий, сланкий, інколи прямостоячий кущ заввишки до 1,8 м, з темно-зеленою лускоподібною хвоєю. Щоправда, добре придивившись, можна побачити голочки — це молоді гілочки або безплідні на старих екземплярах.
Яловець безцінний і з чисто естетичної точки зору. Ажурно-граціозна, живописна крона завжди гармонує з кольоровим рядом садового ландшафту, особливо взимку, коли листяні породи скидають своє вбрання.
Туя західна (Thuja occidentalis L.) - дерево заввишки до 30 м з короткими гілками та пірамідальною кроною.
Природно поширена в приантлантичній частині Північної Америки. Широко культивується в Україні, росте повільно, досить морозо-, посухостійка, до родючості ґрунту не вибаглива, витримує надмірне зволоження ґрунту, але краще розвивається на свіжих суглинкових, супіщаних .і вологих піщаних ґрунтах. Досить стійка проти шкідливих атмосферних викидів — кіптяви, диму, газів. Виділяє фітонциди. Живе 100 років і більше.
Туя західна — дуже цінний матеріал для садово-паркового будівництва.
Рекомендується використовувати для створення багатих ландшафтних композицій, регулярних посадок, вічнозелених живих огорож, бордюрів, узлісь, як солітерів, елементів партерів і квітників, улаштування підліска в лісопарках. Низькорослі форми можна використовувати для внутрішнього озеленення приміщень різного призначення.
Таблиця 4.2.1.
2010 р.
Порода | Декоративні шкілки | ||
Площа (0,01 га) | Висаджено, тис.шт. | Стан | |
Ялина колюча ф. голуба |
| 0,80 | добрий |
Ялина звичайна ф. коніка |
| 1,20 | добрий |
Ялина звичайна ф. гніздовидна |
| 0,85 | добрий |
Туя західна ф. колоновидна |
| 3,70 | добрий |
Туя західна ф. широкопірамідальна |
| 0,13 | добрий |
Туя західна ф. шаровидна |
| 0,94 | добрий |
Туя західна ф. брабанд |
| 0,20 | добрий |
Туя західна ф. вересковидна |
| 0,39 | добрий |
Туя західна ф. холмструп |
| 0,24 | добрий |
Туя західна ф.спіральна |
| 0,18 | добрий |
Ялівець козацький |
| 0,24 | добрий |
Ялівець вергінський |
| 0,70 | добрий |
Різних форм |
| 0,37 | добрий |
Самшит |
| 1,55 | добрий |
Всього: | 0,02 | 11,49 |
|
Таблиця 4.2.2.
2011 р.
Ручний обробіток ґрунту. Розміщення 0,05×0,05 м. Схема посадки – рядами. Створено методом живцювання.
Порода | Декоративні шкілки | |
Висаджено, тис. шт.. | Стан | |
В т.ч. ялина колюча ф. голуба | 1,0 | добрий |
Ялина звичайна ф. коніка | 1,1 | добрий |
Ялина звичайна ф. гніздовидна | 1,2 | добрий |
Туя західна ф. колоновидна | 3,0 | добрий |
Туя західна ф. широкопірамідальна | 0,2 | добрий |
Туя західна ф. шаровидна | 0,7 | добрий |
Туя західна ф. брабанд | 0,3 | добрий |
Туя західна ф. вересковидна | 0,1 | добрий |
Туя західна ф. холмструп | 0,1 | добрий |
Туя західна ф.спіральна | 0,2 | добрий |
Туя західна ф.смарагд | 0,5 | добрий |
Ялівець козацький | 0,5 | добрий |
Ялівець вергінський | 1,0 | добрий |
Різних форм | 0,5 | добрий |
Самшит вічнозелений | 1,0 | добрий |
Разом | 11,4 |
|
- 2.1. Місцезнаходження і площа
- 2.2. Організація території
- 2.3. Природо-кліматичні умови
- 2.4. Рельєф місцевості та ґрунти
- 2.5. Характеристика рік і вод лісгоспу
- 2.6. Ефективність функціонування основних і допоміжних галузей підприємства
- 2.7. Потреба в деревині
- 2.8. Характеристика шляхів транспорту
- 2.9. Рівень інтенсивності ведення лісового господарства і виробнича потужність
- 2.10. Значення лісового господарсва в економіці і охороні навколишнього середовища
- 2.1 Програма робіт.
- 3.3. Обсяги виконаних дослідницько-пошукових робіт.
- 4. Сучасний стан виробництва садивного матеріалу
- 4.3. Сучасний стан розсадництва в дп «Житомирський лг». 4.1. Історія створення, цілі та організаційно - господарська структура Базового лісового розсадника дп «Житомирське лг»
- Організація розсадника
- 4.2. Асортимент декоративних порід
- Перелік асортименту дерев і кущів розсадника
- 4.2.1. Інтродуковані хвойні
- 4.2.2. Декоративні листяні інтродуценти
- Площі посадки шкілки у базовому лісорозсаднику на 2011 р.
- Площі живцювання по базовому лісорозсаднику на 2011 р.
- 4.3. Способи розмноження деревних та чагарникових порід у лісорозсаднику
- 4.4. Сівозміни у лісовому розсаднику
- 4.5. Підготовка ґрунту
- 4.6. Система внесення добрив
- 4.3.2. Агротехніка вирощування, сівозміни, обробіток грунту та
- 4.3.3. Вихід стандартного садивного матеріалу.
- 4.4. Висновки.